![Detalji Bajdenove karijere, duge skoro pola veka: Sa 78. godina došao na ključnu poziciju, a iza sebe je ostavio...](/data/images/2022/01/19/10/1084031_profimedia0652998257_ls.jpg)
POLITIKA
Detalji Bajdenove karijere, duge skoro pola veka: Sa 78. godina došao na ključnu poziciju, a iza sebe je ostavio...
Bajdenove decenije na pozicijama javno izabranog zvaničnika dovele su do dugog spiska uspeha i neuspeha u karijeri
Američki predsednik Džo Bajden, koji je u nedelju najavio da neće tražiti reizbor u ovogodišnjoj predsedničkoj trci, služio je u Vašingtonu skoro pola veka - u Senatu, kao potpredsednik i na kraju u Ovalnoj kancelariji.
Kada Bajden u januaru napusti Belu kuću, ostaviće iza sebe skoro celu karijeru provedenu u politici na nacionalnom nivou. Sa 82 godine, koliko će napuniti u novembru, Bajden će imati karijeru u javnom životu dužu nego što neke njegove demokratske kolege imaju godina.
Pitanja u vezi sa Bajdenovim godinama i zdravljem obeležila su završetak njegove karijere u Vašingtonu.
Godine 1972. iznenadio je demokrate pobedivši u maratonskoj trci za Senat sa 29 godina, postavši šesti najmlađi senator u američkoj istoriji. Sada je to što je u poznim godinama jedan od ključnih razloga koji je naveo demokratske lidere da ga pozivaju da se povuče iz novembarske predsedničke trke, a ankete pokazuju da većina Amerikanaca veruje da je prestar da bi služio još jedan predsednički mandat.
Bajdenove decenije na pozicijama javno izabranog zvaničnika dovele su do dugog spiska uspeha i neuspeha u karijeri. Evo pogleda na ključne momente u njegovoj karijeri:
Predsedničke godine
Bajdenove godine na mestu predsednika obeležili su brojni globalni izazovi, među kojima su iscrpljujuća pandemija kovida 19, ruska invazija na Ukrajinu, sve jača Kina i ekonomske i društvene posledice svega toga.
Na domaćem planu, Bajden se borio protiv rastuće inflacije - najviše u poslednje četiri decenije - koja je naglo povećala troškove života Amerikanaca, kao i protiv rastuće migracije duž južne granice SAD i pitanjima socijalne, rasne i rodne pravde.
Bajden je, kao predsednički kandidat 2020. godine, obećao da će povratiti uljudnost u Belu kuću posle administracije bivšeg predsednika Donalda Trampa, koju su obeležili gotovo svakodnevni zajedljivi tvitovi usmereni protiv demokrata, njegovih političkih neprijatelja u Republikanskoj stranci i nacionalnih medija.
Bajden je obećao da će raditi na prevazilaženju političke podele u Kongresu kako bi postigao zakonodavni uspeh.
U izvesnoj meri, Bajden je bio uspešan, osvojivši manji deo republikanskih glasova za ključne zakone da bi se potrošile milijarde dolara na popravku zastarelih i pokvarenih puteva i mostova u zemlji, promovisanje američke proizvodnje kompjuterskih čipova i uvođenje novih mehanizama kontrole oružja - što je prvi put usvojeno u Sjedinjenim Državama za skoro tri decenije.
U odvojenom zakonu, demokrate su, preko ujedinjene republikanske opozicije, odobrile nacrt zakona o ekonomskoj pomoći od koronavirusa, a kasnije i plan od 369 milijardi dolara za pomoć u kontroli efekata klimatskih promena, što je najveća takva alokacija SAD ikada za pomoć u zaštiti životne sredine.
Značajna državna potrošnja se, međutim, pokazala problematičnom, a neki ekonomisti su je krivili za naglo povećanje potrošačkih cena u SAD koje tek treba da se potpuno povuku.
U svom možda najvećem spoljnopolitičkom dostignuću, Bajden je predvodio koaliciju zapadnih nacija koja je poslala u Ukrajinu naoružanje vredno milijarde dolara kako bi pomogla ukrajinskoj vojsci da se odbrani od ruskih snaga za koje se u početku očekivalo da će pregaziti prestonicu u roku od nekoliko dana posle početka ruske invazije u februaru 2022. Međutim, čak i uz Bajdenovu nepokolebljivu podršku, rat je zapao u ćorsokak iz kog se ne nazire lak izlaz.
Takođe na spoljnom frontu, Bajdenov rejting je naglo opao pošto je 13 američkih vojnika ubijeno u povlačenju američkih i savezničkih snaga iz Avganistana.
Sukob Izraela i Hamasa takođe je postao izazov za Bajdena, koji je stajao uz Izrael čak i pošto su u kampusima američkih koledža izbili propalestinski protesti. Pošto se rat odužio - sada je u desetom mesecu - Bajden je sve učestalije pozivao na njegovo okončanje i postao je kritičan prema onome kako izraelski premijer Benjamin Netanjahu vodi sukob.
Na funkciji potpredsednika SAD
Pre nego što se Bajden kandidovao za Belu kuću 2020. godine, bio je glavni savetnik predsednika Baraka Obame tokom svojih osam godina kao potpredsednik, počevši od 2009. godine.
Bajden je bio zadužen za mnoge velike projekte, uključujući povlačenje američkih trupa iz Iraka i raspodelu stotina milijardi federalnih dolara državnim i lokalnim vlastima kako bi pomogao ekonomiji da se oporavi od Velike recesije, kao i da blisko sarađuje sa liderom tadašnje republikanske manjine u Senatu Mičom Mekonelom kako bi se izbeglo zatvaranje vlade i neplaćanje duga.
![Barak Obama i Džo Bajden](/data/images/2022/04/05/23/1143759_obama-i-bajden-2_ff.jpg?ver=1721657265)
Kada je Obama iznenadio Bajdena 2017. godine najvišim civilnim priznanjem u zemlji, Predsedničkom medaljom slobode, opisao ga je kao "najboljeg potpredsednika kojeg je Amerika ikada imala".
Bila je poznata prisnost njih dvojice, zabeležena u bezbroj internet mimova, a njihove porodice su takođe bile bliske, uključujući prijateljstvo između prve dame Mišel Obame i druge dame Džil Bajden, kao i prijateljstva između Obaminih ćerki i Bajdenovih unuka.
![Mišel Obama i Džil Bajden](/data/images/2024/07/08/11/1518323_6399330_ff.jpg?ver=1721657281)
Obama je izabrao Bajdena za svog potpredsedničkog kandidata u velikoj meri zbog Bajdenovog dugog iskustva na međunarodnoj sceni kao američkog senatora, za koje se Obama nadao da će uravnotežiti njegovo ograničeno iskustvo u toj oblasti.
Bajden se dugo smatrao mogućim Obaminom naslednikom, ali se nije kandidovao za predsednika 2016. godine, navodeći kao razlog tugu svoje porodice posle smrti svog sina Boa od tumora na mozgu u 46. godini. Međutim, 2019. Njujork tajms je naveo da je Obama obeshrabrio Bajdena da se kandiduje za predsednika 2016. jer je verovao da je tadašnja predvodnica u anketama, Hilari Klinton imala najbolje šanse da pobedi na opštim izborima.
![Hilari Klinton](/data/images/2022/04/20/11/1152861_profimedia0663402498_ff.jpg?ver=1721657295)
Godine u senatu
Pošto je Bajden pobedio u trci za Senat kao predstavnik Delavera 1972. godine, proveo je narednih 36 godina u tom telu, vozeći se većinom dana vozom skoro 200 kilometara između Vilmingtona i Vašingtona. Uzdigao se kroz demokratske redove i dva puta je služio kao šef moćnog Odbora za spoljne poslove i jednom kao predsednik traženog Pravosudnog odbora Senata.
Poznat kao neko ko je mogao da radi sa republikancima kao što su Džon Mekejn i Čak Hejgel, Bajden se uvek zalagao za dvostranačje. Međutim, uprkos svojim vezama sa republikanskim zakonodavcima, morao je da se bori da svoje odnose pretvori u zakonodavni uspeh kada je došao u Ovalni kabinet.
Bajdenovi uspesi u Senatu uključivali su promovisanje Zakona protiv nasilja nad ženama, koji je olakšao krivično gonjenje za nasilje u porodici, seksualni napad, nasilja tokom izlazaka i sastanaka i za uhođenje. Takođe je bio ključan u pomaganju da se donese Brejdijev zakon, koji je zahtevao proveru prošlosti kao uslov za kupovinu većine vatrenog oružja.
Kritičari kažu da su u retrospektivi neki od njegovih glasova bili neuspešni. Bajden je izrazio žaljenje zbog nekoliko svojih odluka u Senatu, uključujući podršku zakonu o zločinima iz 1994. koji je doprineo većoj stopi zatvaranja Afroamerikanaca i svog glasanja za odobravanje invazije na Irak 2003. godine.
Takođe je bio kritikovan zbog svoje uloge predsedavajućeg na saslušanju za potvrđivanje imenovanja sudije Vrhovnog suda Klarensa Tomasa 1991, koga je Anita Hil optužila za seksualno uznemiravanje. U 2019, Bajden je ponudio izvinjenje - ne svoje prvo - zbog situacije, rekavši:
"Do danas mi je žao što nisam mogao da smislim način da izdejstvujem vrstu saslušanja koju (Anita Hil) zaslužuje".
Hil i njene pristalice okrivile su Bajdena što nije učinio dovoljno da je zaštiti od klevete tokom saslušanja.
Predsednički izbori
Pre pobede na predsedničkim izborima 2020. godine, Bajden se dva puta ranije kandidovao za predsednika, ali nije uspeo da 1988. i 2008. godine dobije nominaciju svoje Demokratske stranke.
Na kraju je pobedio na nacionalnim izborima 2020. protiv Trampa, koji je odbio da prizna Bajdenovu pobedu i nastavio da lažno tvrdi da je prevaren u trci za reizbor zbog prevara birača i nepravilnosti u brojanju glasova. Bajden je pobedio na izborima tako što je tesno trijumfovao u nekoliko ključnih država i obezbedio pobedu u Elektorskom koledžu sa solidnom razlikom od 306 prema 232, što je isti ukupan broj kojim je Tramp pobedio Hilari Klinton na predsedničkim izborima 2016.
Bajden je osvojio sedam miliona glasova više od Trampa, ali predsednici SAD zapravo osvajaju funkcije na izborima od države do države, pri čemu najmnogoljudnije države imaju najviše glasova u Elektorskom koledžu i samim tim najviše utiču na određivanje ishoda na nacionalnom nivou.
![Donald Tramp](/data/images/2024/03/12/09/1490895_ap-photo-mike-stewart01-ap_ff.jpg?ver=1721657339)
Kada je preuzeo dužnost predsednika 20. januara 2021, Bajden je sa 78 godina postao najstariji čovek na izvršnoj funkciji u zemlji, nadmašivši Trampa, koji je imao 70 godina kada je ušao u Belu kuću 2017.
Bonus video:
(Espreso/ Glas Amerike/ Prenela: T.M.)
Uz Espreso aplikaciju nijedna druga vam neće trebati. Instalirajte i proverite zašto!