![Doktor Popović upozorio da ovo nikako ne radite tokom vrućina: Zbog ovih navika mogu vam stradati SRCE i MOZAK](/data/images/2024/07/11/17/1519153_screenshot-20240711-171240_ls.jpg)
sa zdravljem nema šale
Doktor Popović upozorio da ovo nikako ne radite tokom vrućina: Zbog ovih navika mogu vam stradati SRCE i MOZAK
Zbog tropskih vrućina u Srbiji upaljen je crveni meteo alarm
Kako preživeti afričke temperature na vrelom asfaltu? Koji su prvi simptomi sunčanice i toplotnog udara? Kako da ih prepoznamo? Kako da sačuvamo srce i glavu? Na ova pitanja odgovorio je kardiolog dr Goran Popović.
U danima kada temperature prelaze 40 stepeni Celzijusa, briga o zdravlju postaje prioritet. Visoke temperature mogu ozbiljno ugroziti naše zdravlje, pa je važno znati kako se zaštititi i prepoznati opasne simptome na vreme. U emisiji "Uranak" na televiziji K1, dr Popović je dao stručne savete i preporuke za očuvanje zdravlja tokom ovih paklenih vrućina.
"Većina ljudi jako loše podnosi vrućinu, a mi doktori trebamo da im damo savet kako da spreče da ta vrućina bude nepovoljna po njih i da bude životno ugrožavajuća, što se dešava.
Pacijenti su uglavnom stari hronični bolesnici, jer je potrebno korigovati terapiju, a novi bolesnici se prvi put sreću sa nekim od kardioloških problema. Najčešće su to skokovi ili padovi krvnog pritiska."
![Sunce, Vreme, Vrućina, Leto](/data/images/2022/07/21/16/1221853_suncee_ff.jpg?ver=1720710280)
Šta znači menjanje terapije srčanim bolesnicima tokom vrelih dana?
"Pacijent od oko sedamdesetak godina, koji ima povišen krvni pritisak, aritmiju, imao je infarkt, ugrađen mu je stent i dodatno ima šećernu bolest, zbog toga ima veliki broj različitih lekova. Svaki od tih lekova može na određeni način da utiče na krvni pritisak. Takvim pacijentima se savetuje da kod kuće češće mere krvni pritisak i da na osnovu toga korigujemo terapiju, obično je smanjimo. Kada prođu vrućine, tu terapiju vraćamo na određene propisane doze."
Doktori savetuju da bi razlika između klimatizovane prostorije i spoljne temperature trebala da bude osam stepeni.
"Kada napolju imate 40 stepeni, naravno da nećete klimu držati na 32 stepena, ali je vrlo bitna aklimatizacija. Držite u prostoriji nekih 27 stepeni, neće biti mnogo. Ne treba preterivati i nemojte spuštati ispod 25. To je neka donja granica komfora kada organizam može da se adaptira, jer ako dugo boravite u toj hladnoj prostoriji pa izađete napolje bez neke aklimatizacije, zaista možete da doživite kolaps," rekao je doktor, a potom objasnio šta znači aklimatizacija:
"Mnogi ljudi u kolima drže veoma nisku temperaturu i onda kada izađu iz auta padnu i izvrnu se pored njega. Ako već planirate izlazak napolje iz kancelarije, automobila, kuće, podignite temperaturu na tih nekih 27 stepeni. Biće vam manji toplotni šok kada izađete na 40 stepeni," dodaje.
Ukoliko na velikim vrućinama morate da idete negde, doktor savetuje da se sve obaveze završe do 10 sati.
"Ako baš morate da izlazite u podne, birajte senovitu stranu ulice. Ako nema senke, obavezno stavite šešir ili kačket na glavu. Poželjno je kačket okrenuti naopako kako biste čuvali vrat, jer kroz njega prolaze krvni sudovi, a osunčavanje vrata dovodi do kolapsnog stanja zbog širenja krvnih sudova. Pokvasite glavu i kačket, jer ćete manje ugroziti glavu. Moramo znati da naš mozak najviše trpi, kao i srce i ceo organizam. Kada se krvni sudovi u mozgu prošire, krvni pritisak pada i dolazi do kolapsnog stanja, što može dovesti do raznih povreda. Nosite sa sobom obavezno flašicu vode koja ne mora biti zaleđena; čak mnogi lekari tvrde da mlaka voda bolje hladi, iako to nikome od nas ne deluje kao razumno objašnjenje. Takođe, nemojte unositi alkohol", kaže doktor i objašnjava zbog čega nije poželjno piti čak ni pivo na velikim vrućinama:
![Alkohol na vrućini nikako nije dobra ideja](/data/images/2019/09/10/12/629265_alkohol01-ap-eric-risberg_ff.jpg?ver=1720710306)
"Pivo potencira znojenje, koje će da ohladi kožu i potpuno će vas iscrpeti, jer gubite tečnost i elektrolite. Kada unosite tečnost, morate nadoknađivati i elektrolite da ne bi došlo do disbalansa. Savetujem da se pije magnezijum, jer on stabilizuje rad srca. Ne treba piti samo običnu vodu, može i gazirana, jednu ili dve čaše, jer ona sadrži dovoljno elektrolita koje ćete nadoknaditi. Hidratacija je iznad svega. Vrlo je važno znati koja je količina potrebna. Na ovoj temperaturi, potrebno je piti do 3 litre vode dnevno, a oni koji rade na otvorenom, moraju piti po šest ili sedam litara vode, jer mnogo gube toplotu znojenjem."
Kardiovaskularni sistem na toploti najviše trpi.
"Kardiovaskularni sistem prvi reaguje na veliku toplotu obaranjem krvnog pritiska, zato što dolazi do širenja krvnih sudova. Nagli pad pritiska može dovesti do ubrzanog rada srca. Ako je srce bolesno i nemate odgovarajuću terapiju za koronarnu bolest, možete izazvati srčani udar, a poremećaj ritma može dovesti do gubitka svesti," kaže doktor i nastavlja:
"Što se tiče digestivnog sistema, on može indirektno opteretiti vaš kardiovaskularni sistem ako jedete kaloričnu i masnu hranu. Zato je preporuka da ne unosite velike količine mesa i masne hrane, jer varenje takve hrane zahteva puno krvi i enzima, što opterećuje kardiovaskularni sistem i može izazvati brojne posledice. Preporučuje se lagana hrana i veliki unos tečnosti," dodaje.
"Nemojte da jedete masno lisnato testo, komplet lepinja je zabranjena, jer je to masna kalorična hrana, koja je potpuno nepotrebna u ovim situacijama. Jedite žitarice i lako svarljive namirnice" - dodaje.
![lagane namirnice i obroke birati tokom vrućine](/data/images/2023/10/08/14/1446197_profimedia0512315543_ff.jpg?ver=1720710435)
"Sunčanica nastaje ako smo duže vreme bili na direktnom suncu nezaštićeni. Ako glava nije zaštićena, prvo se javlja glavobolja, malaksalost, nestabilnost, vrtoglavica, nesvestica, i na kraju padanje u nesvest. Može doći do mučnine, povraćanja i povišene temperature. Sve je to posledica direktnog izlaganja suncu. Kod toplotnog udara dolazi do pregrevanja organizma i uprkos tome što počinjemo da se znojimo tokom pregrevanja, to nije dovoljno da ga rashladimo, dolazi do klonulosti ili padanja u nesvest. Najčešće je to posledica boravka u neklimatizovanim prostorijama.
Simptomi mogu biti slični kao kod sunčanice, iako se kod toplotnog udara prvo javlja malaksalost, klonulost i povišena temperatura, pa tek onda povišena temperatura, mučnina i glavobolja. Kod obe situacije, glavna pomoć je skloniti se sa sunca ili iz te pretople prostorije. Ohladiti se vodom, polivati telo vodom, unositi vodu, pri čemu ne treba unositi odjednom velike količine tečnosti. Ako primetite da su vam usta suva i da ne možete da se znojite, popijte jednu čašu vode, a onda na svaka dva minuta po par gutljaja, jer ćete na taj način dovesti organizam u stanje rehidratacije i nećete ga preopteretiti velikom količinom tečnosti," zaključio je dr Popović.
Bonus video:
Uz Espreso aplikaciju nijedna druga vam neće trebati. Instalirajte i proverite zašto!